(untitled) (Sociologisk Forskning, 1999)
I fokus för denna studie står sociala relationer i skolklasser och dessas betydelse för barns psykiska välbefinnande. Den aspekt av sociala relationer som studeras är statusförhållandena i skolklassen och både betydelsen av den egna statuspositionen och av statusfördelningen i skolklassen som helhet har analyserats. Antalet barn i studien var 13,932 och antalet klasser 524. Resultaten visar ett tydligt samband på individnivå. Ju högre kamratstatus desto ovanligare med psykisk ohälsa. Detta gäller både då psykisk ohälsa skattats genom lärare och föräldrar, för både pojkar och flickor och oberoende av det antal vänskapsrelationer individen har. Sambandet var också allmänt förekommande inom skolan. Det existerar i alla årskurser, skoltyper och klasstorlekar. En minoritet av skolklasserna hade inte utanförstående barn och i dessa var ohälsa mer sällsynt bland barn i alla statuspositioner. Resultaten visar således att den egna statuspositionen i skolklassen är av betydelse för psykiskt välbefinnande men också att det är viktigt att se klassen som en helhet. Att några barn blir ställda utanför gruppen innebär i första hand problem för de drabbade men verkar även indikera en problematisk situation för övriga gruppmedlemmar.